Показати скорочений опис матеріалу
dc.contributor.author | Кривенко, Соломія![]() |
|
dc.date.accessioned | 2020-07-27T13:57:31Z | |
dc.date.available | 2020-07-27T13:57:31Z | |
dc.date.issued | 2018 | |
dc.identifier.citation | Кривенко С. О. Мотиви трагічності та комічності в сучасному політичному дискурсі України / Соломія Кривенко. – «Політичне життя», Донецький національний університет імені Василя Стуса, 2018. – С. 108-113. https://tinyurl.com/y7c92wq9 / | uk |
dc.identifier.uri | http://er.ucu.edu.ua/handle/1/2257 | |
dc.description.abstract | У статті проаналізовані поняття стилю та жанру політичного дискурсу, обґрунтована доцільність дослідження цих понять в межах сучасної політичної науки. Автор виділяє основні ознаки жанру та стилю політичних промов Президента України Петра Порошенка на підставі дослідження виступів до Дня незалежності України 2014-2017 років. Виявлено, що вони мають ознаки, властиві політичній мові під час конфлікту. Також аналіз промов П. Порошенка дав підстави виділити такі ознаки стилю Президента: наявність метафорики («маючи за плечима власний двадцятип’ятирічний досвід, із юності вступаємо в куди відповідальніший час зрілості»); використання слів-символів, що мають позитивну конотацію та виступають орієнтирами для розвитку держави («свобода», «незалежність тощо); історичні категорії використовуються з метою політичного міфотворення; наявність релігійної метафорики («колективний гріх», «гріх еліти спокутувати перед народом»); інтертекстуальність (або цитування); використання гасел; послуговування ярликами для дискредитації опонентів; вживання культурних кодів («хата скраю», «українська родина» тощо). Окремо в статті аналізується ознака трагічності як жанрова властивість та стилістичний вибір автора текстів, виділені її критерії та описані її можливі впливи на політичну авдиторію. Розглянуто механізми героїзації як елемента трагічності, присутні в політичному дискурсі. Також у статті досліджуються мотиви комічності в політичному дискурсі, що описуються в контексті розвитку демократії та бажання дискредитувати певні ідеї чи опонента. У статті висловлене та обґрунтоване твердження, що в умовах демократії консерватори або представники влади використовують механізми висміювання для того, щоб дискредитувати конкурента. Формується припущення, що ефект комічності використовують для того, щоб позбавити впливу певних ідей, адже неможливо ставитися серйозно до того, з чого сміються, натомість ефект трагічності задіюють тоді, коли потрібно спровокувати активну політичну реакцію в авдиторії. | uk |
dc.language.iso | uk | uk |
dc.publisher | «Політичне життя», Донецький національний університет імені Василя Стуса, | uk |
dc.subject | Політичний дискурс, гасла, комедія і трагедія, жанр політичного дискурсу, стиль політичного дискурсу, медіааналітика, медіакомунікації | uk |
dc.title | Мотиви трагічності та комічності в сучасному політичному дискурсі України | uk |
dc.type | Article | uk |
dc.status | Опублікований і розповсюджений раніше | uk |
dc.subject.udc | 32.019.5:[81'42:808.51(477)-057.177.1] | |
dc.identifier.doi | 10.31558/2519-2949.2018.3.18 | |
dc.description.abstracten | In the article it is analyzed the notions of style and genre of political discourse, substantiated the expediency of researching these concepts in the modern political science. The author outlines the main features of the genre and style of political speeches of the President of Ukraine Petro Poroshenko, which were given 2014–2017 on Independence Day of Ukraine. It is revealed that they have signs of conflictive political language. Also, the analysis of the speeches of P. Poroshenko has shown following features of the style of the President: the presence of metaphors; using of symbols that have a positive connotation and play a role of a benchmark for state’s development ("freedom", "independence", etc.); historical categories are used in order to create political mythology; the presence of religious metaphors ("collective sin", "the sin of elites to redeem the people", etc.); intertextuality (or quoting); using of slogans; presence of labels, which are called to discredit opponents; using of cultural codes ("Ukrainian family", etc.). In the acrticle there are described features of tragedy as a genre and an author’s stylistic choice, also are indicated criteria of tragedy and described its possible influences on the political audience. Also there are considered the mechanisms of heroization as an element of tragedy in political discourse. The motives of comicality in political discourse are described in view of the development of democracy and a desire to discredit certain ideas or a specific opponent. In the article, there is expressed and substantiated an assertion that in conditions of democracy, conservatives or representatives of the government use mechanisms of ridicule in order to discredit a competitor. There is also made an assumption that the effect of comedy is used in order to relieve the influence of certain ideas, since it is impossible to treat seriously ideas what you are laughing at, while the effect of tragedy is used when it is necessary to provoke an active political reaction from audience. | uk |
dc.relation.source | «Політичне життя», Донецький національний університет імені Василя Стуса | uk |